KURZUS: Informatika

MODUL: Informatikai rendszerek alapjai

4. lecke: Informatikai rendszerek. A programozás alapjai

|  | Információs rendszerek
| Tanulási célok: A lecke tanulása után Ön képes lesz: -felsorolni az információfeldolgozás korszakait, -felsorolni az információs rendszerek típusait, -hozzárendelni az IR típusokhoz azok tulajdonságait, -sorrendbe állítani az IR fejlesztés fázisait. Tevékenység: Olvassa el a jegyzet 7.1. és 7.2. fejezetét!
| Összefoglalás
| Alapfogalmak áttekintése Rendszer: Olyan komponensek halmaza, amelyek közös cél érdekében együttműködnek. Informatikai rendszer: Hardver, szoftver, adatok, emberek és feldolgozási folyamatok összessége amelyben a feldolgozást számítógép segítségével végezzük el. Információs rendszer(IR): Olyan informatikai rendszer, amelynek tagjai a színvonalas információszolgáltatás céljából működnek együtt. Az információfeldolgozás korszakai 1. DP/TPS: az adatfeldolgozások kora 2. MIS: Vezetői információs rendszerek kora 3. SIS: Stratégiai információs rendszerek kora 4. Tudásalapú társadalom Az információs rendszerek típusai
| Információs rendszerek fejlesztése 1. fázis: Helyzetfelmérés, célkitűzés, a feladat megfogalmazása
| - Felmérés, adatgyűjtés - Megvalósíthatósági vizsgálat - Projekt menedzsment terv
| 2. fázis: Elemzés 3. fázis: Tervezés 4. fázis: Kivitelezés 5. fázis: Rendszerátadás, üzemeltetés

|  | Ellenőrző kérdések - Információs rendszerek
| Válaszoljon a kérdésekre!
| 1. Rakja sorrendbe az infromációs rendszer tervezésének fázisait!
1. 2. 3. 4. 5. |  |
| 2. Válassza ki az alábbiak közül melyik vezetői információs rendszer!
| Statégiai IR
| Tranzakció feldolgozó rendszer
| Iroda-automatizálási rendszer
| Döntéstámogató rendszer

|  | E-rendszerek
| Tanulási célok A lecke tanulása után Ön képes lesz: -az e-rendszerek részeit felsorolni, -megkülönböztetni az e-kereskedelem formáit. Tevékenység: Olvassa el a jegyzet 7.3 fejezetét!
| Összefoglalás
| Az e-rendszerek (elektronikus rendszerek), az utóbbi időben elterjedt fogalom, feltételezi az információs társadalom kiépülését. Részei az e-közigazgatás, e-gazdaság és az e-polgár.
| E-gazdaság (e-economy) összetevői a következők:
| E-üzlet (e-business): Olyan üzleti tevékenység, amelyben az üzletfelek a kapcsolataikat az IT felhasználásával bonyolítják. E-kereskedelem(e-commerce): Olyan tevékenység, melynek keretében a kereskedő felek a üzleteiket elektronikus hálózatok segítségével bonyolítják. E-piactér (e-marketplace): Az e-piactér egy komplett elektronikus bevásárlóközpont, ahol több szállító széles áruválasztéka található. M-kereskedelem (m-commerce, mobil kereskedelem): Olyan elektronikus kereskedelmi tevékenység amely a mobiltelefonok Internet elérési képességeire épül.
| Az e-kereskedelemnek három legfontosabb formája van:
| Business-to-business (B2B): Vállalatok közötti kereskedelem (Nagy-kereskedelem-kiskereskedés) Business-to-costumer (B2C): Kereskedő és vásárló közötti kereske-delem (Internetes áruház) Costumer-to-costumer (C2C): Egyéni eladó és vásárló közötti keres-kedelem (apróhirdetés)
| Az e-polgárhoz szorosan kapcsolódó fogalom az e-tanulás (e-learning), amelyet Önök is gyakorolnak, például ezen tanulási útmutató olvasásával.

|  | Ellenőrző kérdések - E-rendszerek
| Válaszoljon a kérdésekre!
| 1. Mi a B2B kereskedelem?
| Vállalatok közötti kereskedelem
| Nagykereskedelem-kiskereskedés
| Állampapír kereskedés (broker-broker)
| Kereskedő-vásárló kereskedelem
| 2. Mi igaz a következők közül?
| Az e-önkormányzat=e-kormányzás
| Az e-önkormányzat része az e-kormáynzás
| Az e-önkormányzat része az e-kormányzásnak
| Egyik sem igaz.

|  | A programozás alapjai
| Tanulási célok A lecke tanulása után Ön képes lesz: -meghatározások közül kiválasztani az alábbi fogalmak jelentését: algoritmus, program, compiler -listából kiválasztani a magas szintű programnyelveket, -listából kiválasztani az univerzális programnyelveket. Tevékenység: Olvassa el a jegyzet 8. fejezetét!
| Összefoglalás
| Az algoritmus, egy probléma megoldásának véges számú lépésben történő egyértelmű és teljes leírása. Leírása általában folyamatábrával történik, ami programozási nyelvtől független. Az algoritmust a számítógéppel egy programozási nyelv segítségével kell közölni. Azt a folyamatot, amely során egy algoritmus lépéseit egy programnyelv utasításaival leírjuk, kódolásnak nevezzük. Az így létrejött - a számítógép számára végrehajtható - algoritmust pedig programnak. A fordítóprogram (compiler) működése során értelmezi a forrásnyelven írt program utasításait, jelzi a szintaktikai hibákat. A formailag hibátlan programból elkészíti a gépi kódú utasításokat. Az assemblyben vagy valamilyen magas szintű programnyelven megírt programokat forrásprogramnak nevezzük. Azt a programot pedig, amely az eredeti program fordítóprogram általi gépi kóddá átalakításával keletkezik tárgyprogramnak, tárgykódnak hívjuk. A programozási nyelveket felhasználási lehetőségeik szerint két csoportba sorolhatjuk:
| -Az univerzális programnyelvek: amelyekkel a legtöbb felhasználási terület alkalmazói programjai megírhatók. Előnyük a sokoldalúságuk. Pl.: C, C++, PASCAL. -A specializált programnyelvek: segítségükkel egy-egy szakterület vagy problémakör programjai könnyebben fejleszthetők, mint az uni-verzális programnyelvekkel. Hátrányuk, hogy más-más problémához különböző programnyelv tartozik. Pl.: Adatbázis fejlesztő nyelvek.
| Programnyelvek osztályozása:
| -Gépi nyelvek: Bináris kódok. -Assembly nyelvek: Szimbolikus utasításkódok. -Procedurális (eljárásorientált) nyelvek: eljárás-szemléletű utasítások. Pl.: PASCAL. -Funkcionális nyelvek: függvény szemléletű utasítások. Pl.: LISP. -Logikai nyelvek: az utasítások a matematikai logika formalizmusán alapulnak. Pl.: PROLOG -Objektumorientált nyelvek: Program, dokumentáció és adat egy egységbe zárva. (Pl.: C++, Java, Delphi.) -Komponensalapú nyelvek: Az objektumorientált továbbfejlesztése. A már elkészített, és több helyen is szükséges szoftver egységeket nem kell újra megírni, azok egy új, akár teljesen más alkalmazásba is beilleszthetők. (Pl.: CORBA, MS Visual Basic 6.0.) -4. generációs nyelvek: Természetes nyelvi, nem procedurális utasítások.
| A programozás szintje szerint megkülönböztetünk:
| -Alacsony színtű programozási nyelveket -Magas színtű programozási nyelveket

|  | Ellenőrző kérdések - A programozás alapjai
| Válaszoljon a kérdésekre!
| 1. Válassza ki az alábbiak közül az univerzális nyelveket!
| LISP
| C, C++
| Pascal
| SQL
| 2. Az alábbiak közül mi igaz a fordítóprogram működésére?
| Jelzi a szintaktikai hibákat.
| Futtatja a a programot.
| Elkészíti a gépi kódú utasításokat.
| Futtatja az algoritmust.
| 3. Az alábbiak közül melyik csoportba tartozik a Java nyelv?
| Eljárás-orientált
| Objektum-orientált
| Szimbolikus
| 4. generációs